![](https://blogger.googleusercontent.com/img/b/R29vZ2xl/AVvXsEiREuE0Ib54-jXI3lWhyLz9PJsvvdO7dM7xyUOGS5b4yTHFjNKUmh6wDTfTaEntM3WVmSMnTM2WaFpalml-QAcRQnsqA6jQM6JH_PTWyPzwj05Z6sNNSE6TD2VObVJQlVUJHfn_Ee3JveStejdTJvYLMcerzjxWd3g8UdbrzLL3mo5wf4ga0RDQoYQF-F9W/w640-h372/rechov%20hanasi%20ch.weizman.jpg)
כתב וצילם איתמר וכסלר
אין ספק שעיריית תל אביב ממש משקיעה בשלטי רחובות. בנוסף לשילוט הצמתים משתדלת מחלקת השלטים למקם אותם על כל בניין פינתי. אומנם הם לא תמיד מצליחים לשמור על עקביות, ובכל זאת ברחוב ויצמן, מן המרכזיים בעיר, ישנם לא פחות מ-39 שלטים כאלה, וכמו בצמתים גם כאן מקפידים על גיוון, אולי כדי שכולם ייצאו מרוצים.
מאפיין ייחודי לתל אביב הוא ההתעקשות לנקד את שם הרחוב, ובמקרה של דמות חשובה, להוסיף עוד אי-אילו פרטים ביוגרפיים. כך יוצא שנשיאנו הראשון חי לפי הגירסה המקומית הגורפת בין השנים תרל״ב-תשי״ג / 1952-1873. חיים-עזריאל ויצמן נולד אומנם במאה ה-19 אבל ב-1874 דווקא (27 בנובמבר), ובעברית, י״ח בכסלו תרל״ה. מילא. לפחות תאריך הפטירה הוא מוסכם.
הניקוד מאתגר קצת יותר, כי בינינו, כמה מאיתנו זוכרים בדיוק מתי מנקדים בקמץ ומתי בפתח. אלא שהגרסאות השונות על אותם שלטים מעלות שאלות החורגות מגבולות כללי האקדמיה ללשון, שלפיה כך נכון לנקד את שם משפחתו של הנשיא: וַיְצְמַן.
לאנשי מחלקת השלטים יש דעות משלהם, ולא סתם, כי מתברר שקיימת מחלוקת ממשית בין הגורסים שהניקוד הנכון הוא וֵיצְמַן לאלה שמתעקשים על ויִצְמַן. גירסה שלישית, מכילה, מאגדת את השתיים הקודמות וכך קיבלנו גם את וֵיִצְמַן, כי בינינו, יש דברים יותר חשובים לריב עליהם.
![](https://blogger.googleusercontent.com/img/b/R29vZ2xl/AVvXsEjpvMKvAL4vJn0qzKxvV8pYm8G7y3l-2yDOYD54r4DuWXf8xRdzSgkBhDZ3PnnWvsWIu676A9jDIwKdB3rx9Gb-NfailHNSFzir6DIr30wl2NRDW99S-AnmoS8sMgNurBZ1iDPYos-J9K62079mdc2RRHVdkv0h6aSnp6CbHDDIxcMyAmG6MTRQ6tOppCrC/w640-h480/3.jpg)
ורק בבית המשפט שברחוב ויצמן מס׳ 1 קם צדיק אחד (או אולי צדקת) שהחליט ללכת על בטוח וניקד רק את ה-צְמַן, כי בכל זאת ללא ניקוד בכלל אי אפשר, מישהו עוד עלול לחשוב שהוא נמצא בעיר אחרת.
___________________________________________
איתמר וכסלר הוא מעצב גרפי ויוצר סרטי תעודה
ואמר העורך:
מילא הניקוד, אבל מה עם הכתיב? ויצמן או וייצמן, ואולי בכלל ווייצמן?
![]() |
חיים ווייצמן – כך חתם הנשיא הראשון בתעודת הזהות שלו |
ההתחבטות בשאלה איך כותבים את שמם של נשיאינו לבית וייצמן (חיים ועזר), כמו גם בני משפחת וייץ לדורותיהם שמקפידים על וַיץ, מלווה את תולדות האומה.
בשלטי הרחוב בתל אביב יש מחלוקת על הניקוד, אבל יש כמעט קונצנסוס על הכתיב: ויצמן, וכך גם במכון המפורסם למדע שברחובות הקרוי על שמו.
במעטפה הרשמית שהוצאה לכבוד יום הולדתו ה-75 נקרא נשיא ישראל ווייצמן
![]() |
מרכז שנקר לחקר העיצוב בישראל |
בביוגרפיה שכתבו מוטי גולני ויהודה ריינהרץ, האב המייסד, נכתב שמו וייצמן.
בוויקיפדיה העברית כותבים חיים ויצמן, אך מקפידים לציין כי הכתיב המקורי הוא ווייצמן, ושכך גם נכתב על מצבת קברו ועל בול שהוצא לזכרו – שני ו' ושני י'. גם שמו של עזר ויצמן נכתב בוויקיפדיה בי' אחת.
הבולים מראים גם הם שאין אחידות באיות:
![]() |
ווייצמן |
![]() |
ויצמן |
בספר זיכרונותיו, מסה ומעש, שראה אור בהוצאת שוקן בשנת תש"ט, כלומר בחייו, נכתב שמו של המחבר: ווייצמן, וכך גם חתם.
![]() |
חתימה על גבי הספר מסה ומעש |
ואפשר להכביר עוד דוגמאות לצד זה ואחר.
כאמור, משפחת וייץ הקפידה תמיד לכתוב וַיץ, עם י' אחת. כך נהג יוסף ויץ, בנו רענן ויץ ונכדו, ידידי, יחיעם (יָמִי) ויץ.
עד שבא הנין גידי, התחקירן המעולה של עיתון הארץ, ושבר שורה. הוא כותב וייץ...
יש פנים לכאן ולכאן ואין צורך להכריע. אני כשלעצמי מעדיף וייצמן או וייץ. לדעתי, באופן עקרוני יש לכתוב כפי שאומרים. אבל אני בהחלט מבין ללבם של מקצת בני המשפחות שומרי המסורת שמקפידים על ויץ או ויצמן.
אם זה לא היה מצחיק זה היה עצוב (ולהיפך)
השבמחקוהנה התפלגות הכתיבים השונים של שני שמות המשפחה לפי קבץ שמות המשפחה של משרד הפנים:
השבמחקוויץ 12% וייץ 39% ויץ 33% ווייץ 16%
וויצמן 2% וייצמן 14% ויצמן 83% ווייצמן 1%
מסתבר שהנשיא הראשון נמצא במיעוט...
ולהחפרן ינעם!
וכדברי נשיאנו המנוח, אחיינו של נשיאנו המנוח: "'ויצמן' זה עם יו"ד אחת, כמו ש'עזר' זה עם זי"ן אחת"
השבמחקחכו חכו חכו לוייס, ווייס, ויס וחבריהם
השבמחקלדעתי, יש לכתוב כמו שהאדם עצמו נהג לכתוב (ולחתום) את שמו – ווייצמן.
השבמחקואולם, כבר השתרשה הצורה ויצמן, אז יש מקום להקל.
אשר לניקוד השם – לפי הכללים העדכניים שקבעה האקדמיה, יש לנקד ככה: וַיְצְמָן, בקמץ במ"ם, ולא כפי שנכתב ברשימה.
איתגרת אז בדקתי. באתר האקדמיה ללשון עברית כתוב שהברה סגורה לא מוטעמת מנוקדת בתנועה קטנה, ובמקרה של ויצמן בפתח, כפי שנכתב ברשימה.
מחקלא, בכללי התעתיק נכתב כי הברת a סגורה בסוף מילה מנוקדת בקמץ.
מחקבכתיבה האקדמית שלי אני עוסק לא-מעט בשני האישים הנ"ל [ויץ וגם ויצמן - איך כתבתי?] ואכן יש תמיד התלבטות איך הכי נכון לכתוב, במיוחד כשבציטוטים חייבים דווקא להקפיד על העתקה מדויקת של הכיתוב שהיה באותו מקור. בקיצור - פרנסה לעורכי לשון...
השבמחקתודה לאנשי השלטים העירוניים. בנדיבותם הרבה הם מספקים חומר רב למדור.
השבמחקהצירה מן הסתם, נפל שם מהתעתיק באנגלית, שלמעשה הוא במקור בגרמנית. כותב השלטים ראה 'e' ונזכר בלימודיו בביה"ס היסודי... ומה לעשות שבמקרה הזה השם מבוטא בפתח בשלושת השפות?
השבמחקאני לא מבין על מה המהומה? השלט ברור וממלא את תפקידו ואין צורך להיתפס לקטנות. ניתן אולי לברר באקדמיה ללשון העברית/לועזית.
השבמחקאל תבוז ליום קטנות... זכריה הנביא כבר המליץ על כך.
מחקהאם יש רק דרך אחת ויחידה לכתוב את השם ״וייצמן״? לטעמי כל הבעיה הזו של כתיב מיותרת ואנשים רשאים לכתוב שמות ומילים אחרות איך שמתאים להם. אולי לחילופין נקבע שהמחשב יקבע. אנשים יכתבו ויצמן, וויצמאן, ווייצמן וכיו״ב, ואז יחליט המחשב מה שמתאים לו, נניח ויצמן, וכך נפסיק עם ההתלבטויות מהסוג הזה שהן בדרך כלל מיותרות.
השבמחקועוד: לגבי שנת הלידה של ויצמן/וייצמן/ווייצמן כתוב: תרל"ב/1873, אבל תרל"ב= 1872-1871...
השבמחקובאשר לוייצ/וייץ לעומת ויצ/ויץ: כדי לשמור על הגייה נכונה בכתיב חסר הניקוד, שני יו"דין מסייעים (וכך נהוג בכללי הכתיב המלא). אחרת יקראו WITZ, ויודעי גרמנית ויידיש יחשבו שמדובר בבדיחה (או בבדחן)...
שבת שלום
עניין התאריכים הוא יותר מוזר מהתעתוקים השונים (אני נוקט בווייצמן). באנציקלופידה העברית (תלוי הוצאה) כתוב 17 בנובמבר 1874 (ח' כסלו תרל"ה). תדהר כותב: "בשנים ההן היה בתקפו ברוסיה לוח מיוחד (גריגוריאני), שפיגר מן הלוח האירופי (היוליאני) ב-12 יום ואחרי שנת תר"ס - 1900 - ב-13 יום). אם כן חל יום הולדתו לפי הלוח האירופי ב-9 בדצמבר 1874 ויום זה היה לפי הלוח העברי - א' טבת תרל"ה. אלה שלקחו את יום ההולדת לי"ח כסלו - לא לקחו כנראה בחשבון את ההבדל ב-12 יום בין הלוח הרוסי אז, והלוח האירופי.". הספרייה הלאומית גורסת: "לפי הדרכון הבריטי שלו נולד ביום 27/11; לפי תעודתו הרוסית על פרישתו מבית-הספר נולד: 12.11.1873."
השבמחקאני מעריך שחיים ווייצמן כתב בשתי ו' ובשתי י' כיוון שביידיש אין וו אחת אלא רק שתיים כאשר הו' היא עיצור וכמו כן הצליל AY נכתב ביידיש בשתי י' (גם אילו היה הוגה את הצליל EY, עדיין זה בשתי י'. את הא' בפתח המסמלת תנועה הוא מחק כיוון שבעברית מסתפקים בפתח לשם התנועה. עזר ויצמן לעומתו, הצבר, כתב על פי כללי העברית בכתיב חסר כפי שהיה נהוג פעם, בניגוד לכללי הכתיב הנוכחיים הדורשים כתיב מלא אפילו במילים כגון אליי, עליי במקום אלי ועלי. (אלי בסגול ופתח עלי בקמץ ופתח)
השבמחקומה יקרה אם חס וחלילה ישימו דגש באות נון במילה "הַנָּשִׂיא" ((כנדרש)?
השבמחקכבר נרמז לעיל ע"י המגיב יניב גולדברג - ובצדק לדעתי- שככל הנראה ידה של היידיש באמצע שכן ביידיש שם משפחתו של נשיא ישראל הראשון נגזר מ"חיטה" ("ווייץ" מבטאים VEYTZ ) אלא שמתקופת ההשכלה קיימת נטייה "לגרמן" את ה"עברי טייטש" ובגרמנית "חיטה" היא WEITZEN (מבטאים VAYTZEN) . אפשר שבאופן מודע או לא מודע שינויי הנוסח באיות ובניקוד נובעים מן ההבדלים הפונטיים הדקים הללו שבין הגרמנית התקנית (HOCHDEUTCH) לבין קרובת משפחתה היידיש.
השבמחקלגמרי הגיוני בעיני שאחד מאבות אבותיו של הנשיא היה סוחר חיטה. פחות הגיוני ההיסק, כי שם הרחוב ניתן לו רק לאחר מותו של וייצמן, ואני מניחה שלא היה אז ולו אדם אחד בארץ שלא ידע איך מבטאים את שמו. הרבה יותר סביר להניח שהאחראי לחטא הקדמון לא ידע כיצד מנקדים, ולאיש גם לא היה איכפת. ובהמשך, בהקבלה לעולם המוסיקה, קיבלנו נושא עם וריאציות.
מחקואני רק לספר על עצמי: אהרנסון או אהרונסון? Aaronsohn או Aharonson ודומיו? במשפחה אנחנו הולכים בעקבות אבותינו, אהרן אהרנסון הגדול ואחיו (כולל כמובן אחיותיו) בני זכרון יעקב. אבל מה לעשות ובתעודות הזהות - ובעקבותיהן שאר מסמכים רשמיים - הפקידים החליטו על דעת עצמם שצ"ל אהרונסון... אגב, סוגיה שולית-לכאורה זאת, מהווה סמן של כל מיני מתחזים לבני המשפחה, שבבורותם חותמים אהרונסון. ובא לציון גואל
השבמחקבטעות השמטתי שמי: רן אהרנסון
השבמחקאיות של שמות משפחה ושמות פרטיים נכונים ואחידים זו ״המצאה״ של המאה ועשרים. . כל מי שעוסק בגנאלוגיה או במקרה שלי מחקר של מצבות יודע היטב שלאותו שם משפחה ובאותה המשפחה היו משתמשים באיותים שונים.
השבמחקובמקרה של וויצמן איני מבין את הויכוח, הרי יש את החתימה של וויצמן עצמו כפי שהוא כתב ורצה ששמו יכתב , אז מדוע יש לשבש את שמו ? וזה בכלל לא משנה באם זה בשפה זרה או באידיש ואולי בעברית, כל זמן שיש דוגמא בלתי ניתנת לויכוח כמו החתימה של וויצמן עצמו .
ואתה בעצמך כותב באיות שונה ממה שהוא חתם?
מחקולתומי חשבתי תמיד ש"וויצמן" הוא בדחן, שכן "וויץ" היא בדיחה ביידיש, ו"וויצמן" הוא איש הבדיחה, כלומר הבדחן. בצד היותו מדען דגול, אכן היה חיים וויצמן המנוח, איש מבדח ושנון. והנה התחדש לי שוויצמן היינו איש התבואות, ככל הנראה סוחר גדול. כל העיסוק באיות הנכון, נראה לי מיותר, וצודק הכותב שכפי שהאיש נהג לאיית את שמו ולחתום, כך מהראוי לאיית בשלטי הרחוב
השבמחקלויצמן אכן היה חוש הומור.
מחקפעם בהיותו חולה במיטה, הו ביקש ממחטה, וכשהגישו לו אותה הוא אמר זה המקום היחיד שמותר לדחוף את האף❗️😉😀
בשנים 1949-1972 היה הסופר, הפרופ' אלי ויזל חבר מערכת וכתב-חץ ראשי של העתון 'ידיעות אחרונות'. באותן שנים התפרסמו מאמריו תחת שבעה שמות שונים פרט לפסבדונים: אליעזר וויזל, אליעזר וייזל, אליעזר ווייזל, אלי ויזל, אלי וויזל, אלי ווייזל ועוד. חיפוש כל מאמריו שפורסמו בעיתון מחייב הכרות עם השמות השונים שחלקם נכתבו באופן שרירותי על ידי מי שערכו את המאמרים לדפוס.
השבמחקויצמן ישורון ויבעט...
השבמחקפתרון התעלומה הויצמנית נעוץ לדעתי בשורשיה הטבטוניים של העיר העברית הראשונה, AKA דיזנגופפשטראססע.
סוד ידוע הוא שהדיפתונג הגרמני EI נקרא פעם כ"אַיי" ופעם כ"אֵיי". הכל לפי הניב ואיזור המוצא הגיאוגרפי המדוייק במרחב דובר הגרמנית.
לא אתפלא אם במחלקת השילוט עובד יותר מיקה אחד, ושניהם כמובן דוברים גרסאות שונות של אותה גרמנית, זו שבה שורש החזרת (חריין) אינו נקרא לא חרָן ולא חרוֹן אלא מֶרֶטִיש, כפי שציין שלום-עליכמנו.
Exurge Bagatze, et iudica causam tuam!
סמוך ובטוח שברוסיה הנשיא קרא לעצמו Veitsman ולא Vaitsman, ולראיה צו המעצר של אחותו: https://lechaim.ru/wp-content/uploads/2021/03/scrnli_3_4_2021_3-07-00-PM.png
השבמחק